Gammelvegen fra Fuglem/Grøtem var i 1850-årene den korteste og mest brukte «landveg» fra Selbu via Bakken/Jonsvatnet til Trondheim.
Sjøvegen med båt til Teigen og videre vegen over Ståggå'n i Klæbu til Trondheim ble også mye brukt. Den gamle ferdselsvegen til Hell gikk over «Innerhøgda» fra Setsaas – Vinsmyra. En annen gammel ferdselsveg gikk opp fra Sandvik/Balstadområdet via Gråsjøen og ned til Fosshode bru, «Pilgrimsvegen».
Hvor gammel vegen er, er uvisst, men den er flere hundre år. Gamle veger utviklet seg etter hvert som folk tråkket opp stier som senere ble brukt til kløvveger. Senere ble det aktuelt å bygge «vognveger» for å frakte varer med vogn, kvernsteiner, trelast og andre varer. Foruten varetransporten mellom Selbu og Trondheim ble vegen benyttet lokalt av gårdene som hadde seterdrift ved Grøtemsvollene og Dalvollene. Mostadmark Jernverk hadde i følge kildene til tider hele 200 selbygger i sin tjeneste, og en må da anta at trafikken på vegen har vært rimelig stor.
Det var stor uenighet i bygda om hvor den første vognvegen til byen skulle gå, men den 16/3-1846 gjorde herredstyret vedtak om å fremme for amtet ønske om å få en farbar veg over Mostadmarka langs Jonsvatnet til byen.
Høsten 1849 ble det satt i gang bygging av vegen, selv om den ble en 2.klasses vognveg, bakkete og smal. Vegen fungerte som vognveg fra Selbu fram mot århundreskiftet, hvor den da ble avløst av ny veg fra Tømra til Hell og også ny veg Fuglem – Hommelvik. Fra 1854 gikk postruta fra Selbu over Gammelvegen og Jervanvegen til Trondheim.
Gammelvegen brukes i dag av turgåere, og turløpet «Våttåkuten» benytter store deler av vegen.
Vegen er nå rustet opp for bruk til terrengsykling. Om vinteren benytter Selbuskogen Skisenter vegen til løypepreparering for skigåere med bant annet en rundløype via skihyttene Gammelvollstoggo og Vardebu.